Svar till: Två teleskop ska bli ett
Då var det dags för det mest komplicerade momentet av monteringen av observatoriet, nämligen monteringen de olika panelerna. Det som gör det besvärligt är storleken och vikten på varje panel.
Kupolen delas in i fyra huvuddelar: sidopaneler, frontpanel, bakpanel och slutare. Observatoriet består av totalt nio paneler. Monteringen börjar med att frontpanelen skruvas fast på kuggkransen. Det var det enda jag kunde utföra ensam utan assistans från kran eller extra hjälpande händer (förra inlägget. När frontpanelen är monterad ska sidopanelerna på ena sidan av observatoriet monteras på kuggkransen. Därefter ska mittpanelen monteras mellan de två sidopanelerna. När dessa tre paneler är monterade utförs samma procedur på den andra sidan av observatoriet.
Likt alla andra delar av observatoriet var även panelerna uppmärkta med siffror för att underlätta monteringen.
Monteringsarbetet underlättades av en professionell kranförare, en teleskoplastare och några extra händer. Totalt var vi fyra personer involverade i monteringen. Med erfarenhet från monteringen skulle jag säga att det är det minimum av personer som krävs för att montera panelerna. Vid vissa tillfällen skulle det ha varit fördelaktigt med fem personer. Speciellt då det var byig vind under dagen.
Varje panel är försedd med lyftöglor på strategiska platser för att underlätta lyftningen. När panelerna lyfts upp, hänger de i den position som de ska skruvas fast vilket underlättar monteringen. Lyftöglorna syns strax under den översta armeringsringen på observatoriet.
De moment som var besvärliga var när respektive mittpanel skulle monteras. Det som gjorde momentet svårt var att mittpanelen har två flänsar som sticker ut åt vardera hållet med cirka 200 mm och som ska passas in i respektive sidopanels spår. För att lyckas med det så var mittpanelen tvungen att vinklas ut något och sedan försiktigt träs in i sidopanelernas spår och därefter vinklas tillbaka och sättas ned på kuggkransen. Det tog tid innan mittpanelen var på plats. När vi skulle montera den andra mittpanelen gick det lättare med de erfarenheter vi fått från monteringen av den första mittpanelen. Passningen underlättades också av att vi använde silikonspray för att minska friktionen mellan kontaktytorna. Förutom att panelerna skruvas fast i kuggkransen ska panelerna även fästas mot varandra med M8x35 bultar. Mittenpanelen omsluter de båda sidopanelerna för att förhindra att vatten tränger in i skarvarna.
När båda sidorna av observatoriet är monterade, ska den bakre panelen monteras. Innan monteringen börjar, ska observatoriets sidor stöttas upp. Anledningen är att observatoriets sidor tenderar att luta inåt något mot mitten av kupolen, vilket kan försvåra monteringen av bakpanelen. Avståndet mellan de båda sidorna ska vara 1 627 mm. Jag tillverkade ett stag av en 90×90 tryckimpregnerad stolpe för att erhålla det korrekta avståndet.
Den sista delen som ska på plats är observatoriets slutare. Det är den största och tyngsta delen, och slutarens alla spårhjul ska dessutom träs in i mellan den en övre och den undre skenan som löper utmed hela sidan av observatoriet. Konstruktionen ska säkerställa att slutaren hålls på plats.
Konstruktionen innebär att det inte är möjligt att bara lyfta slutaren på plats; slutaren måste vinklas ut en aning och samtidigt skjutas framåt. Ju längre slutaren kommer in i spåret desto mer måste kranföraren vrida på redskapsfästet så att slutaren rör sig utmed skenan och inte trycker på den undre eller övre skenan. Under momentet måste man också säkerställa att alla spårhjul kommer in i skenan. Det betyder att slutaren hela tiden måste hållas i våg så att bägge sidornas spårhjul glider in i skenan i stället för att glida över eller under skenan. Det hände ett antal gånger att vi fick avbryta och backa slutaren en aning för att sedan börja om. Slutaren är stor vilket gör att den lätt blir ett vindfång när den hänger i bandstropparna vilket försvårar momentet ytterligare. Bilden nedan visar slutaren innan monteringen påbörjades.
Innan slutaren var monterad på sin plats uppstod dock ett problem. För att testa momentet innan den slutliga monteringen av slutaren hade jag konstruerat en mockup av slutaren. Mockupen utgjorde en tvärsnittsmodell av slutaren. Syftet var att prova att mockupen kunde glida genom skenan som den skulle genom att montera två av spår- och styrhjulen från slutaren. Bilden nedan visar mockupen utan monterade hjul.
Min försiktighetsåtgärd visade sig vara berättigad. När mockupen hade kommit halvvägs igenom skenan, blev det stopp! Mockupen kunde inte längre skjutas framåt i skenan. Orsaken till stoppet var att en bult från en av M8x35-bultarna stack upp i rullbanan för de horisontella styrhjulen. Borde detta inte ha upptäckts vid monteringen? Jo, det skulle man nu i efterhand kunna tycka, men under själva monteringen var det stressigt att trycka i alla bultar i alla hål när panelerna väl intog sina positioner.
Jag noterade att det var totalt fyra M8x35 bultar som stack upp i styrhjulens rullbana. Totalt fanns åtta bultar i rullbana. Fyra av dem var redan förmonterade eftersom de endast höll fast skenan och inte skulle fästas i någon annan panel av observatoriet. Jag observerade att dessa bultar var av typen försänkta insektsskruvar M8x35. När jag skruvade ut de bultar jag hade monterat, märkte jag att hålen var försänkta, vilket jag inte hade märkt vid monteringen. Monteringsanvisningen beskrev inte att andra typer av skruvar skulle användas i dessa hål, och monteringssatsen innehöll inte heller sådana skruvar. Så jag var tvungen att bege mig och köpa fyra stycken M8x35 insektsskruvar med försänkta huvuden. Efter att dessa var monterade, gled mockupen smidigt längs hela skenan och vi kunde påbörja monteringen av den riktiga slutaren.
Bilden till vänster visar den felaktiga bulten som jag använda för att fästa sidopanelen med mittenpanelen. Den högra bilden visar en korrekt utförd montering.
Monteringen av panelerna tog en hel dag i anspråk, men på eftermiddagen var hela observatoriet monterat. Under dagen passerade det några korta skurar som gjorde monteringen något besvärligare, då vissa ytor behövde torkas av innan de kunde sammanfogas. På samma sätt var vindbyarna besvärliga om det hängde en panel i kranen samtidigt. Panelernas form gör det lätt för vinden att ta tag i dem och rubba dem ur position innan de är fastskruvade. Precis när allt var klart drog en regnskur över och skapade en vacker regnbåge.
Nästa steg kommer att vara att arbeta med de återstående momenten inne i observatoriet. Jag behöver bland annat ansluta el och bredband samt montera alla komponenter för att styra och kontrollera observatoriet.
Senaste inläggen
-
Zwo EAF *oanvänd*
tråd av
Rikard Österman
-
NSV01161
svar av
Thomas Karlsson
-
Filippinsk superbolid
tråd av
Hans Bengtsson
-
Månadens bild
svar av
Fredrik Silow
-
Elephant trunk i LRGB
svar av
Robert Habolin
-
Jupiter i bra seeing
svar av
Johan Warell
-
Aktuell solaktivitet
svar av
Hans Bengtsson
-
Kokongnebulosan
svar av
Robert Habolin
-
Komet i NGC1333?
tråd av
Petter Åström
Månadens bild i galleriet
Senaste nytt från SAAF-webben
Kalendariet
![Sagittarius 2024](https://nattmolnet.saaf.se/wp-content/uploads/2024/06/SAG-24-ny-300x300.jpg)
Antal unika dagsbesökare (unika IP)
Idag: 20 st
Senaste 7 dagarna: 1371 st
Senaste 30 dagarna: 4959 st